Meninger / Debatt
Forslag til ny motorferdselslov – gir bukken god tilgang på havresekken
Av Kathrine Omnia Strøm
Om vi skal lykkes i å bygge gode byer for framtida, må vi ta med oss en lærdom som blir mer og mer åpenbar, skriver Trond Åm.
Om vi skal lykkes i å bygge gode byer for framtida, må vi ta med oss en lærdom som blir mer og mer åpenbar, skriver Trond Åm.
Ullstadløkkveien på Lademoen i Trondheim huset Nidar Sjokoladefabrikk sin virksomhet helt til de flyttet til dagens plassering på Leangen. I dag er bygningen omgjort til boliger.
Foto: Trond ÅmDet er ikke så lett å få øye på. Men om man rusler rundt i Ullstadløkkveien på Lademoen i Trondheim og løfter blikket, vil man se at det står "Nidar" på en av de vakre bygårdene i gata.
Her, i nummer 15, hadde Nidar Sjokoladefabrikk sin virksomhet helt til de flyttet til dagens plassering på Leangen. Idag er den gamle fabrikkbygningen omgjort til leiligheter, men fasaden er som den var da bygget ble reist i 1913-14.
Bygget er et godt eksempel på datidas måte å bygge på: tett, arealeffektivt, flerfunksjonelt og samtidig vakkert.
Under ser vi et bilde av Nidars nye lagerbygg på Leangen. Det er helt nytt. I og for seg er det ikke noe overraskende ved dette bygget. Det er slik vi har bygd næringslokaler i to mannsaldre.
Vi kan også se hvordan trafikkløsninger og bygg er planlagt helt uavhengig av hverandre - også typisk for den funksjonsdelte byen fra 1950-tallet og utover.
Nidars nye lagerbygg på Leangen i Trondheim.
Foto: Trond ÅmHva er det som er nytt? Det er at byen er i ferd med å innhente oss. I dag ligger Nidars produksjonslokaler like ved Sirkus Shopping, hvor det myldrer av mennesker.
Men det er vanskelig å bygge god by når utgangspunktet er som i dette området. Ikke minst når vi fortsetter å akseptere bygg som Nidars lagerbygg rett i syninga til folk.
Den ærverdige bygården på Lademoen er et vitne om at den tradisjonelle byen sitter på løsninger som den moderne byen trenger, skriver innleggsforfatteren.
Foto: Trond ÅmArkitekt Aksel Borgen hadde et interessant utspill i tidsskriftet Arkitektur nylig, hvor han tok til orde for at vi må tenke nytt rundt hvordan vi bygger næringsbygg.
Dagens måte å bygge på sløser med areal, og bidrar til økt naturtap.
Er det mulig å se for seg at vi henter lærdom fra måten vi bygde byer på før tanken om soneinndelte byer slo igjennom?
Trond Åm er idéhistoriker og medlem av byutviklings- og samferdseskomitéen i Trondheim (V).
Foto: privatDen ærverdige bygården på Lademoen er et vitne om at den tradisjonelle byen sitter på løsninger som den moderne byen trenger:
1) Fleksibilitet i bruk, tilpasset en by hvor alle funksjoner er samlet i samme område, fordi folk stort sett gikk, syklet eller tok trikken.
2) Effektiv utnyttelse av arealer, som skåner naturen og dyrkamarka.
3) Helhetlig planlegging: Samferdselsløsninger og byutforming er ikke planlagt hver for seg.
4) Høy vektlegging av estetikk binder det hele sammen, og gir en vakker by som det frister å oppholde seg i og vise fram til andre.
Det er vanskelig å bygge en by som svarer på dagens utfordringer, når utgangspunktet er som det er.
Men om vi skal lykkes i å bygge gode byer for framtida, må vi ta med oss en lærdom som blir mer og mer åpenbar:
Å bygge stygt i dag biter oss bak i morgen.
Meninger / Debatt
Av Kathrine Omnia Strøm
Meninger / Debatt
Av Lars Gulden
Meninger / Debatt
Av Nicole D. Emblem
Meninger / Debatt
Av Ulf Andenæs
Meninger / Debatt
Av Gisle Løkken
Meninger / Debatt
Av Kari Bucher